Kdo může zastavovat vozidla?
Oprávnění zastavovat vozidla má bez dalšího pouze příslušník Policie ČR a příslušník vojenské policie. Ostatní osoby jsou oprávněny zastavovat vozidla pouze za určitých okolností. Připomínáme, že oprávnění vozidlo zastavit, nezahrnuje pravomoc ho kontrovat. To oprávnění je upraveno zákonem samostatně.
Zastavit vozidlo je oprávněn:
Policista v uniformě – zastavit vozidlo je tedy oprávněn pouze policista v některém ze stejnokrojů, jejichž podoba je upravena ve vyhlášce ministerstva vnitra. Proto pokud by Vás zastavovala osoba, která by neměla některý z uvedených stejnokrojů (např. pouze černé tričko se žlutým nápisem „POLICIE“), nejste povinni této výzvy uposlechnout.
- Vojenský policista v uniformě – opět tedy platí, že Vás může zastavit pouze vojenský policista ve stejnokroji, svou příslušnost k vojenské policii prokazuje pouze tzv. rukávovým znakem vojenské policie.
- Strážník obecní/městské policie v uniformě – ten však může zastavit vozidlo pouze ve dvou situacích:
- před přechodem pro chodce k zajištění bezpečného přechodu osob, jestliže to situace na přechodu či stav přecházejících osob vyžaduje,
- jestliže řidič vozidla nebo přepravovaná osoba je podezřelá ze spáchání přestupku týkajícího se bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích.
Strážníci obecní policie tedy nemohou zastavovat vozidla k namátkové silniční kontrole.
- Celník ve stejnokroji – ten však může zastavovat vozidla při plnění svých úkolů, mezi které patří především kontrolní vážení vozidel a kontrola úhrady dálniční známky a mýta.
- Zaměstnanec provozovatele dráhy v blízkosti železničního přejezdu.
- Účastník dopravní nehody, avšak pouze za účelem zajištění pomoci zraněnému a k zabezpečení bezpečnosti a plynulosti silniční dopravy.
- Dopravce (tedy nejčastěji řidič autobusu), avšak pouze pokud při vystupování a nastupování mimo zastávku jsou osoby nuceny vstupovat do vozovky.
- Pedagogický dozor útvaru školní a předškolní mládeže a zdravotně postižených – tedy vedoucí organizovaného útvaru školní mládeže, vedoucí organizované skupiny dětí, které dosud nepodléhají povinné školní docházce, a průvodce zdravotně postižených osob. Oprávnění zastavovat vozidla však tyto osoby mají pouze při přecházení vozovky tohoto útvaru.
- Průvodce vedených nebo hnaných zvířat – vyžaduje-li to bezpečnost provozu.
- Osoba, která provádí práci na silnici – pokud je na pozemní komunikaci nutné provést práci spojenou s její správou, údržbou, měřením, opravami a výstavbou, mohou být osoby, které tyto práce provádějí pověřeny zastavováním vozidel k zajištění bezpečnosti. Typickým příkladem je řízení kyvadlového provozu při zúžení vozovky.
- Osoba zajišťující bezpečný přechod dětí přes silnici – tato osoba může zastavovat vozidla, pouze pokud tím byla pověřena obecním úřadem obce s rozšířenou působností. Zastavovat vozidla přitom může pouze za účelem zajištění bezpečného přechodu dětí a školní mládeže přes pozemní komunikaci v blízkosti školního zařízení. Zastavovat vozidla je přitom oprávněna pouze na přechodu pro chodce, pouze pokud by se v místě nenacházel nebo byl neschůdný, je tato osoba oprávněna zastavovat vozidla i mimo přechod pro chodce. Nikdy však nesmí zastavovat vozidla v blízkosti křižovatky s řízeným provozem.
Výše uvedené osoby dávají znamení k zastavení vozidla vztyčenou paží nebo zastavovacím terčem a za snížené viditelnosti červeným světlem, kterým pohybují v horním půlkruhu. Z jedoucího vozidla dávají policisté či celníci pokyn k zastavení kýváním paže nahoru a dolů nebo vysunutým zastavovacím terčem. Příslušník Policie ČR a strážník obecní/městské policie má možnost dát pokyn k zastavení vozidla i rozsvícením nápisu „STOP“, pokud jede ve směru jízdy zastavovaného vozidla. Nezáleží na tom, jestli policejní vozidlo jede před zastavovaným vozidlem, nebo za na ním. Pouhé použití výstražného světelného a zvukového zařízení policejního vozidla proto není dostatečné k zastavení vozidla.
Pokyn k zastavení musí být dán včas a zřetelně, aby řidič mohl bezpečně zastavit vozidlo a aby nedošlo k ohrožení bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích.
Průběh dopravní kontroly
Namátkové dopravní kontroly mohou vykonávat pouze příslušníci Policie ČR, strážníci obecní/městské policie mohou provést dopravní kontrolu pouze při podezření ze spáchání přestupku.
Policista zpravidla po zastavení vozidla slovně a zároveň vojenským způsobem pozdraví řídiče a vyzve ho k vypnutí motoru. Kontrola by měla být zahájena výzvou k předložení dokladů. Řidič je povinen u mít u sebe:
- řidičský průkaz,
- osvědčení o registraci vozidla (tzv. malý technický průkaz),
- doklad o sjednaném povinném ručení (tzv. zelená karta).
Řidiči starší 60 let jsou povinni policistovi předložit také doklad o zdravotní způsobilosti k řízení vozidla. Pokud chtějí starší řidiči řídit motorová vozidla i po dovršení 60 let, jsou povinni podrobovat se povinným lékařským prohlídkám, při kterých je zjišťována jejich zdravotní způsobilost k řízení motorových vozidel. Tyto lékařské prohlídky musí absolvovat nejpozději při dovršení 60, 65, a 68 let, a dále pak ve dvouletých intervalech. Délku intervalu mezi prohlídkami může ošetřující lékař na základě své úvahy zkrátit.
Zatímco příslušník Policie ČR může požadovat všechny výše uvedené doklady, strážníci obecní/městské policie a celníci může po řidiči požadovat pouze řidičský průkaz a osvědčení o registraci vozidla (tzv. malý technický průkaz).
Při namátkové dopravní kontrole nejsou policisté bez dalšího oprávněni vyžadovat po řidiči občanský průkaz. Občanský průkaz je možné po řidiči vyžadovat pouze v určitých situacích, tedy např. při podezření ze spáchání přestupku či trestného činu.
Prohlídka vozidla
Důvody pro prohlídku vozidla jsou obsaženy v zákoně. Prohlídku vozidla je možné provést, pouze v rámci pátrání po:
- osobách hledaných, pohřešovaných nebo protiprávně se zdržujících na území České republiky,
- zbraních, střelivu, výbušninách, omamných a psychotropních látkách a jedech, nebo
- věcech pocházejících z trestné činnosti anebo souvisejících s trestnou činností.
To vše však pouze za podmínky, že má zasahující policista důvodné podezření, že se ve vozidle takové věci či osoby nachází.
Jinak může Policie ČR přistoupit k prohlídce vozidla, pouze pokud má důvodné podezření o spáchání trestného činu v souvislosti s provozem vozidla. Obecní/městská police nesmí provádět prohlídku vozidla.
Provedení namátkové prohlídky vozidla v rámci dopravní kontroly je nezákonné.
Policista je při plnění úkolů povinen dodržovat pravidla zdvořilosti a dbát cti, vážnosti a důstojnosti osob i své vlastní. Policista se chová nezdvořile, kupříkladu jestliže sdělení doprovází nevhodnými komentáři (jste snad slepý /hluchý/, že jste něco neviděl /neslyšel), nedbá cti a důstojnosti, když například před zraky dalších osob donutí řidiče (byť podnapilého) stát několik minut čelem k vozidlu s rukama založenými za hlavou. Pokud kdokoliv nabude dojmu, že policista svým chováním vybočil z výše uvedených povinností, může se stížností obrátit na oddělení kontroly, popř. inspekci MV. Je nutné upozornit, že prokazování těchto prohřešků policistů je problematické, a proto dokumentování situace (např. záznamem zvuku a obrazu mobilním telefonem) či zjištění přítomných svědků, bude vítaným důkazním prostředkem.
Blokové řízení
Blokové řízení umožňuje vyřešit méně závažné dopravní přestupky přímo na místě. Výhodou blokového řízení jsou nižší sazby pokut, rychlé vyřízení věci, ale i to, že se nehradí náklady řízení. V blokovém řízení nelze projednat závažnější přestupky, za které se ukládá sankce zákazu řízení. Takové přestupky musí být projednány ve správním řízení. V blokovém řízení není možné uložit jinou sankci než pokutu, jejíž výše je v případě dopravních přestupků převážně fixní – zákon nestanovuje rozmezí, ve kterém se má výše pokuty pohybovat, ale určuje přesnou výši pokuty, která má být uložena.
Přestupek je možné vyřídit v blokovém řízení, pokud byl spolehlivě zjištěn a k jeho vyřízení nestačí domluva. Využití domluvy při řešení dopravních přestupků je značně omezeno, protože u drtivé většiny z nich zákon neumožňuje upustit od uložení sankce.
osoba podezřelá ze spáchání přestupku musí souhlasit nejen s projednáním v blokovém řízení, ale i s výší pokuty, která má být uložena. Z právního hlediska však není rozhodující, zdali uloženou pokutu přestupce zaplatí na místě nebo zda převezme poštovní poukázku a pokutu zaplatí až následně. V obou případech je uložení pokuty konečným řešením dopravního přestupku. Možnost následné obrany je podstatně ztížena právě z důvodu souhlasu přestupce s vyřízením věci v blokovém řízení.
Jestliže má řidič za to, že se nedopustil přestupku, neměl by přistoupit na návrh policisty věc vyřídit uložením pokuty v blokovém řízení. Po vyjádření nesouhlasu s blokovým řízením je policista povinen sepsat záznam o dopravním přestupku, ve kterém by měl vylíčit všechny podstatné okolnosti nasvědčující tomu, že řidič spáchal dopravní přestupek. Policista je povinen tento záznam předložit řidiči k nahlédnutí a umožnit mu, aby k věci vyjádřil. Věc bude poté řešena ve správním řízení.
Zadržení řidičského průkazu
Při závažném porušení pravidel silničního provozu je policista oprávněn řidiči zadržet jeho řidičský průkaz. Možnost zadržet řidiči řidičský průkaz má pouze příslušník Policie ČR, nikoliv však strážník obecní (městské) policie, celník, nebo příslušník vojenské policie. Zadržení řidičského průkazu je významnou pravomocí v rukou policistů, neboť držitel zadrženého řidičského průkazu nesmí po dobu zadržení řídit motorová vozidla. K zadržení řidičského průkazu dochází pouze na základě rozhodnutí policisty „v terénu“, proti tomuto neformálnímu úkonu nemá řidič k dispozici žádné opravné prostředky. Zákon proto vymezuje důvody pro zadržení řidičského průkazu. Řidičský průkaz je možné zadržet řidiči, který
a) je podezřelý, že bezprostředně předtím zavinil dopravní nehodu, při které došlo k usmrcení nebo těžké újmě na zdraví,
b) ujel z místa dopravní nehody, na které měl bezprostředně předtím účast a kterou byl povinen oznámit policii (tedy pokud při nehodě došlo ke zranění, ke škodě nad 100.000,- Kč, nebo ke škodě na majetku třetí osoby),
c) řídil motorové vozidlo pod vlivem alkoholu nebo jiné návykové látky,
d) se odmítl na výzvu policisty podrobit dechové zkoušce ke zjištění, není-li ovlivněn alkoholem,
e) se odmítl na výzvu policisty v případě, že dechová zkouška podle písmene d) byla pozitivní, podrobit lékařskému vyšetření ke zjištění, není-li ovlivněn alkoholem, ačkoli toto vyšetření nebylo spojeno s nebezpečím pro jeho zdraví,
f) se odmítl na výzvu policisty podrobit lékařskému vyšetření ke zjištění, není-li ovlivněn jinou návykovou látkou, ačkoli toto vyšetření nebylo spojeno s nebezpečím pro jeho zdraví,
g) řídil motorové vozidlo, aniž by byl držitelem řidičského oprávnění příslušné skupiny nebo podskupiny,
h) řídil motorové vozidlo, přestože mu byl soudem uložen trest nebo správním orgánem uložena sankce zákazu činnosti spočívající v zákazu řízení motorových vozidel.
K zadržení řidičského průkazu může dojít pouze bezprostředně poté, co došlo k některému z výše uvedených jednání. Policista nemá pravomoc zadržet řidičský průkaz např. po uplynutí několika dnů (pokud se např. bezprostředně po dopravní nehodě jeví, že byla zaviněna řidičem A, avšak z výpovědí svědků po několika dnech vyplyne, že byla zaviněna řidičem B, již policista není oprávněn tomuto řidiči zadržet řidičský průkaz).
Při zadržení řidičského průkazu je policista povinen vystavit řidiči písemné potvrzení o zadržení řidičského průkazu, jehož náležitosti jsou upraveny vyhláškou ministerstva dopravy. V potvrzení musí policista uvést konkrétní důvod, pro který řidičský průkaz zadržel. Držitel zadrženého řidičského průkazu má možnost do potvrzení uvést své vyjádření k zadržení. Pokud držitel zadrženého řidičského průkazu odmítne potvrzení podepsat, uvede policista tuto skutečnost jako poznámku.
Vzhledem k závažným následkům, které ze zadržení řidičského průkazu plynou pro jeho držitele, je policista povinen zadržený řidičský průkaz odeslat nejpozději následující pracovní den po jeho zadržení příslušnému obecnímu úřadu. Pokud by tak policista neučinil, bylo by další zadržování řidičského průkazu protizákonné. Pouze obecní úřad je oprávněn rozhodnout o zadržení řidičského průkazu až do pravomocného rozhodnutí o přestupku či trestném činu. Toto rozhodnutí je přijímáno ve správním řízení, které musí obecní úřad zahájit do pěti dnů od doručení zadrženého řidičského průkazu (tedy do pěti dnů musí držiteli zadrženého řidičského průkazu oznámit zahájení takového řízení). Co se ale stane, pokud obecní úřad v této lhůtě správní řízení nezahájí?
Odpověď na tuto otázku není jednoznačná. Podle jednoho názoru je tato lhůta propadná, její marné uplynutí má za následek nemožnost dalšího zadržování řidičského průkazu. Ministerstvo dopravy ve svém stanovisku zastává názor, že nedodržení této lhůty nemá vliv na možnost dalšího zadržování řidičského průkazu. Z tohoto stanoviska vycházejí také obecní úřady. Konečný verdikt nad povahou této lhůty by měl mít soud, avšak dosud není známo rozhodnutí, ve kterém by byla tato otázka řešena. V případě, že osoba, jíž byl zadržen řidičský průkaz, řídí vozidla, dopouští se přestupku, za který hrozí pokuta ve výši 5.000,- Kč až 10.000,- Kč a zákaz řízení na 6 až 12 měsíců. Dalším důsledkem řízení držitele zadrženého řidičského průkazu je připsání 6 trestných bodů v rámci bodového systému.
Doba, po kterou řidičský průkaz zadržen, se započítává do doby zákazu řízení uloženého řidiči za přestupek nebo trestný čin.
Zabránění v jízdě
Tento institut umožňuje Policii ČR odstavit vozidlo a fyzicky mu zabránit v další jízdě nasazením tzv. „botičky“ nebo jeho odtažením. Odstranit „botičku“ nebo vrátit odtažené vozidla je možné až poté, co důvod pro zabránění v jízdě odpadl. K zabránění v jízdě nemůže policista přistoupit na základě své volné úvahy, ale pouze ze zákonem stanovených důvodů.
Zabránění v jízdě je možné pouze ve vztahu k motorovým vozidlům, není tedy možné zabránit v jízdě např. cyklistovi.
Důvody na straně vozidla
Zákon zná dva okruhy důvodů, pro které je možné zabránit vozidlu v jízdě. První okruh obsahuje důvody, které se vztahují k samotnému vozidlu. Důvodem pro zabránění v jízdě může být:
- Důvodné podezření, že jde o odcizené vozidlo – např. policie při dopravní kontrole zjistí, že se vozidlo nachází v evidenci odcizených vozidel.
- Přetížení vozidla – vozidlo při kontrolním vážení překročilo nejvyšší povolenou hmotnost, popř. nejvyšší povolenou hmotnost na nápravu. Celník má navíc možnost zabránit v jízdě vozidlu, jehož řidič se odmítl podrobit kontrolnímu vážení.
- Neuhrazení mýtného – tímto oprávněním disponují pouze celníci. Ti mohou zabránit v jízdě také vozidlu, jehož řidič se odmítl podrobit kontrole funkčnosti palubní jednotky a úhrady mýtného. V takovém případě může celník zabránit v jízdě pouze nasazením „botičky“, nikoliv odtažením vozidla.
- Technická nezpůsobilost vozidla – vozidlo se považuje za technicky nezpůsobilé, jestliže
- pro závady v technickém stavu bezprostředně ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích,
- poškozuje životní prostředí nad míru stanovenou prováděcím právním předpisem,
- provozovatel vozidla neprokáže jeho technickou způsobilost (vozidlo nemá na registrační značce nálepky STK),
- byly na vozidle provedeny neschválené změny anebo zásahy do identifikátorů vozidla, například VIN,
to vše pouze za podmínky, že taková závada je natolik závažná, že bezprostředně ohrožuje ostatní účastníky silničního provozu.
Zabránění v jízdě z těchto důvodů má za cíl především vyřadit ze silničního provozu problematické vozidlo. Dojde-li k zabránění v jízdě z těchto důvodů, řidiči nic nebrání pokračovat v jízdě jiným vozidlem.
Ze zákona vyplývá, že zabránění v jízdě může trvat pouze po dobu, po kterou některý z výše uvedených důvodů trvá. Proto jakmile řidič přetíženého nákladního vozidla zajistí přeložení části nákladu, musí být vozidlo uvolněno. Stejně tak pokud je odstraněna závažná technická závada na vozidle, je možné s vozidlem pokračovat v jízdě. Ostatně policie by měla uvolnit vozidlo i v případě, že má být převezeno pomocí odtahové služby do autoservisu.
Důvody na straně řidiče
Druhý okruh důvodů pro zabránění v jízdě se vztahuje k řidiči takového vozidla, a reaguje na jeho předchozí závažné porušení pravidel silničního provozu. Zabránit v jízdě lze řidiči, který:
- je podezřelý, že bezprostředně předtím zavinil dopravní nehodu, při které došlo k usmrcení nebo těžké újmě na zdraví,
- ujel od dopravní nehody, na které měl bezprostředně předtím účast a kterou byl povinen oznámit policii (při nehodě došlo ke zranění, ke škodě nad 100.000,- Kč, nebo ke škodě na majetku třetí osoby),
- řídil vozidlo pod vlivem alkoholu nebo jiné návykové látky nebo se odmítl podrobit zkoušce na zjištění jejich přítomnosti,
- řídil motorové vozidlo bez příslušného řidičského oprávnění,
- řídil vozidlo i přesto, že mu byl uložen zákaz řízení motorových vozidel –řidiči byl soudem nebo správním orgánem uložen trest zákazu činnosti, který spočívá v zákazu řízení motorových vozidel,
- je podezřelý ze spáchání dopravního přestupku a je důvodné podezření, že se bude vyhýbat přestupkovému řízení a nesložil kauci jako záruku, že se dostaví ke správnímu orgánu k projednání přestupku.
Zabránění v jízdě z těchto důvodů má za cíl vyřadit ze silničního provozu nebezpečného řidiče, nikoliv samotné vozidlo. Nic nebrání tomu, aby s vozidlem pokračoval v jízdě jiný řidič.
Také zde platí, že zabránění v jízdě může trvat pouze po dobu trvání některého z těchto důvodů. Např. poté co opilý řidič „vystřízliví“, musí mu policie jeho vozidlo uvolnit. Pokud by mu policista chtěl bránit v jízdě až do doby rozhodnutí o deliktu, musel by řidiči zadržet řidičský průkaz.
Kdo je oprávněn zabránit v jízdě?
Zabránit v jízdě může pouze příslušník Policie ČR, nikoliv strážník obecní/městské policie. Pokud strážník obecní/městské policie zjistí, že nastal některý z důvodů pro zabránění v jízdě, je povinen přivolat Policii ČR. V takovém případě je řidič vozidla povinen vyčkat příjezdu Policie ČR. Celník je oprávněn zabránit v jízdě vozidlu, které je přetížené nebo za které nebylo uhrazeno mýtné, popř. jestliže jeho řidič odmítl podrobit vozidlo kontrolnímu vážení nebo kontrole funkčnosti palubní jednotky a úhradě mýtného.
Jak policista, tak celník, jsou oprávněni přikázat řidiči vozidla jízdu na nejbližší vhodné místo k odstavení vozidla.
Jak se zabránění v jízdě probíhá?
Aby byl tento institut snáze vykonatelný, svěřuje zákon policistům oprávnění odstavené vozidlo fyzicky zabezpečit proti dalšímu pokračování v jízdě. Policie má přitom na výběr mezi nasazením „botičky“ a odtažením vozidla. Použití „botičky“ ovšem není možné, jestliže by odstavené vozidlo tvořilo překážku v provozu. Náklady na nasazení „botičky“ nebo odtažení vozidla jdou plně k tíži řidiče, popř. provozovatele vozidla.
Pro případ, že by policista při zabránění v jízdě nepostupoval v souladu se zákonem, je řidič, popř. provozovatel vozidla oprávněn domáhat se náhrady škody, která mu byla tímto postupem způsobena.
Kauce
Účelem tohoto institutu je zajistit účast osoby podezřelé ze spáchání přestupku při jeho projednání. Správní úřady se v praxi často potýkají s osobami, které nepřebírají poštu nebo jsou jinak nedosažitelní. S vybíráním kaucí od řidičů, jako „protiopatřením“, se setkáváme čím dál častěji. V podstatě jde o jakousi zálohu na pokutu, která propadne v případě, že se podezřelý bude vyhýbat přestupkovému řízení.
Zaplacení kauce je možné žádat pouze od řidiče podezřelého ze spáchání přestupku proti bezpečnosti a plynulosti silničního provozu (§ 22 PřZ). V případě ostatních dopravních přestupků není policista oprávněn kauci požadovat. Stejně tak není možné vybrat kauci od řidiče, který spáchal trestný čin. Žádat zaplacení kauce není na místě ani, je-li možné přestupek vyřídit v blokovém řízení. Kauci je oprávněn vybrat pouze policista (PČR), nikoliv strážník obecní (městské) policie.
Nezbytnou podmínkou pro to, aby policista mohl vybrat od řidiče kauci, je důvodné podezření, že se podezřelý řidič bude vyhýbat přestupkovému řízení. Policista je povinen uvést, jaké důvody ho vedly k uložení kauce, tedy např. že se řidič nezdržuje v místě svého trvalého pobytu, že se v minulosti přestupkovému řízení vyhýbal apod. V rozporu se zákonem by bylo pouhé obecné konstatování, že se řidiči v poslední době často vyhýbají přestupkovému řízení, stejně tak jako důvod založený na intuici policisty. Nejčastěji budou kauce vybírány od cizinců, kteří se zdržují na území České republiky pouze po krátkou dobu.
Kauce může být požadována v rozmezí od 5.000 do 50.000,- Kč, nanejvýš však do výše hrozící pokuty. Kauci je možné uhradit jak v hotovosti, tak i bezhotovostně. O složení kauce je policista povinen vydat řidiči potvrzení. Pokud řidič na kauci nemá dostatek peněz nebo pokud její uhrazení odmítne, je policista oprávněn zabránit řidiči v další jízdě. Účinnost tohoto institutu oslabuje nevhodná formulace zákona – zabránit v jízdě lze pouze řidiči vozidla, který nesložil kauci, proto pokud by chtěl v jízdě pokračovat např. spolujezdec, policie mu nesmí bránit.
Vybranou kauci policie následně předá příslušnému správnímu úřadu, v jehož obvodu k vybrání kauce došlo. Kauce propadá ve prospěch tohoto úřadu, pokud:
- se podezřelý v průběhu přestupkového řízení bez omluvy nedostavuje na předvolání nebo nepřebírá písemnosti, a v důsledku tohoto není možné rozhodnout o přestupku;
- průběhu přestupkového řízení sice bylo vydáno rozhodnutí, to se ale nepodařilo podezřelému doručit.
Bude-li řidič v přestupkovém řízení uznán vinným, vybraná kauce se započítá na zaplacení uložené pokuty. Jestliže byla vybrána kauce vyšší, než uložená pokuta, rozdíl se řidiči vrátí.
Pokud řidič nebude uznán vinným v přestupkovém řízení, kauce mu musí být vrácena.